![](../_bmp/malo-A.png)
![](../_bmp/veliko-A.png)
Obilježeno 32 godine od oslobađanja oko 7.500 stanovnika srpskih sela u blizini Tuzle (VIDEO)
![Obilježavanje Obilježavanje - Foto: RTRS](../_FOTO/nwz/2591/259147.jpg)
"Operacija Smoluća" u kojoj je učestvovalo više jedinica VRS predvođenih Gardom Panteri jedna je od najhumanijih bitaka odbrambeno otadžbinskog rata.
- Puno boraca je ostavilo živote u Smolući, civila. Snajperi su tukli sa obližnjih mjesta, teško je civilima bilo. Brašna je nestajalo, korišteni su mlinovi na traktoru da bi se samljelja proja - rekao je prijeratni stanovnik Smoluće Brano Nikić.
U toku četiri mjeseca blokade Smoluće ubijeno je 64 mještana, a više od 160 ranjeno. Proboj boraca Vojske Republike Srpske trajao je dva dana, i u toj akciji oslobođeno je 7 i po hiljada mještana. Preživjeli stanovnici Smoluće, Tinje i Potpeći nikada neće zaboraviti tu golgotu.
- Propatili smo tamo bez struje, vode, lijekova. Bez ikakve pomoći sa strane, bez municije. Zato smo svake godine ovdje da odamo počast poginulim za odbranu Smoluće - kaže prijeratni stanovnik Potpeći Anđelko Blagić.
Јedinice VRS, predvođene Gardom "Panteri", izvršile su u krajem avgusta 1992. godine proboj i omogućile stanovnicima Smoluće, Tinje i Potpeći, prelazak na srpsku teritoriju. Operacija Smoluća jedna je od najhumanijih bitaka odbrambeno otadžbinskog rata.
- Napadali su ih i danju i noću tako da je tamo bilo mnogo žrtava. To ljudstvo je vapuilo za pomoći i donesena je odluka da se izvrši proboj u Smolući - istakao je komandant operacije "Smoluća" Budimir Gavrić.
Nakon parastosa na groblju Pučile, vijence i cvijeće na spomenik poginulim civilima i borcima iz Smoluće, Tinje i Potpeći, položile su brojne delegacije.
- Sa ovog mjesta želim da ukažem na anomalije pravosudnog sistema BiH. Za takav zločin nisu našli za shodno da bilo koga procesuiraju, a ono što je apsurd da je nekoliko ljudi koji su bili u okruženju procesuirano i osuđeno - dodao je predsjednik Boračke Organizacije Radan Ostojić.
U Smolući, Potpeći i Tinji prije rata bilo je oko 5.000 domaćinstava. Na prijeratna ognjišta vratilo se samo jedan odsto nekadašnjih žitelja, a obnovljeno je deset kuća.
- Danas smo svi ovdje, sjećamo se, obilježavamo. Važno je da prenosimo na buduću pokoljena, i da znamo kakvu su žrtvu podnijeli naši roditelji, djedovi da bi mi danas živjeli u Republici Srpskoj - ističe predsjednik Skupštine grada Bijeljina Aleksandar Đurđević.